Élettársi Kapcsolat Hány Év Után
Az Utolsó Császár: Vörösmarty Mihály Előszó Elemzés
A lebilincselő regény hiteles portrét fest az utolsó kínai anya-császárnéról. Az erőskezű és sokszor könyörtelen császárné, Cc-hszi Kína egyik legnyugtalanabb korszakában, a 19. század második felében irányította az országot. Az utolsó császár. A császári udvarban sokan gyűlölték és rettegtek tőle, a nép azonban rajongott érte. A gyönyörű mandzsu lány tizenhét éves... bővebben 5% 4 799 Ft 4 559 Ft Kosárba Törzsvásárlóként: 455 pont 4 399 Ft 4 179 Ft Törzsvásárlóként: 417 pont 3 890 Ft 3 695 Ft Törzsvásárlóként: 369 pont Események H K Sz Cs P V 28 29 30 31 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 1
- Az utolsó császár
- Vörösmarty Mihály: Előszó (elemzés) - verselemzes.hu
- Vörösmarty Mihály, Szózat, Előszó című műveinek elemzése | doksi.net
- Vörsmarty és Arany
- Vörösmarty mihály tételek, elemzések
Az Utolsó Császár
Értékelés: 118 szavazatból 1950-ben a kínai-szovjet határállomásra beragasztott ablakú szerelvény gördül be: háborús bűnösöket szállítanak haza. Közöttük van Pu Ji, az utolsó kínai császár, aki uralkodói pályáját a japán bábállam, Mandzsuko névleges uraként fejezte be. Mivel kevés jóra számíthat, a mosdóban fölvágja az ereit - de balszerencséjére megmentik, és egy ideológiai átnevelőtáborba viszik. Ott kezd neki önéletrajzának, amelyből kalandos és vadregényes életút rajzolódik ki. 1908-ban vitték a Tiltott Városba a haldokló császárné parancsára, s hamarosan - még kisgyermekként - ő lesz az új uralkodó. Eunuchok serege neveli, s mivel nem léphet ki a palotából, semmit nem tud a világról - arra is csak évek elmúltával jön rá, hogy becsapták: minden pompa és alázat ellenére Kínában már köztársaság van. Ettől fogva erőt vesz rajta a vágy, és mindenáron ki akar törni aranykalitkájából. Mikor a japánok felajánlják neki a megszállt Mandzsúria trónját, nincs ereje visszautasítani, s ezzel végképp tönkreteszi életét.
Több forrás szerint édesapja korán elhunyt, így a nagybátyjához került. 16 éves volt, amikor, mint több más tinédzser lányt a korban, bemutatták a nemrégiben megkoronázott Hszien-feng császárnak, aki be is választotta ágyasai sorába, az alacsony rangúak közé. 1852 nyarán a családjától elbúcsúzva az uralkodók lakóhelyeként szolgáló pekingi Tiltott Városba költözött, a császár háremébe. Itt jó kapcsolatot ápolt a többiekkel, és folyamatosan menetelt előre a ranglétrán. A döntő esemény viszont az volt, amikor Ce-hszi 1856 áprilisában megszülte a császár egyetlen életben maradt fiát, Tung-csét, amivel szert tett az uralkodó kitüntetett figyelmére. Pozíciójának megszilárdítását segítette továbbá, hogy tudott írni és olvasni, így hivatalos dokumentumokat is felolvasott a császárnak. Ennek köszönhetően egyébként az államügyekben is tájékozottá vált. Magához ragadta a hatalmat A második ópiumháború fináléjában brit és francia csapatok lerombolták a Régi Nyári Palotát. Az ekkorra már a depresszió jeleit mutató, uralkodása során belviszályokkal és külső fenyegetettséggel egyaránt szembenéző Hszien-feng az alkoholhoz és a drogokhoz fordult, és komolyan megbetegedett, 1861-ben elhunyt.
Vörösmarty Mihály Előszó című verse 1850-1851 telén Baracskán keletkezett, legalábbis az irodalomtörténészek egy része szerint. A vers első három szava (" Midőn ezt írtam ") és címe ( Előszó) szó szerint utal arra, hogy Vörösmarty a költeményt egy másik, korábban keletkezett műve elé szánta bevezetőnek. Ám abban nincs egyetértés a kutatók között, hogy melyik volt ez a mű. A korábbi feltételezés szerint a költő 1850-ben ki akarta adni három verses regéjét, amelyeket még 1845-ben írt egy almanachba (de akkor nem jelentek meg), és ezek elé szánta az Előszó t. A Három rege című, a kor iránti áldozatra felszólító, hazafias, allegorikus mű végül az Előszó nélkül jelent meg 1851-ben B. Vörösmarty mihály tételek, elemzések. E grófnőnek (Batthyány Emmának) ajánlva, akinek apját, Batthyány Lajost, Magyarország első felelős miniszterelnökét 1849-ben végezték ki. Ezt a véleményt azonban az újabb kutatások megkérdőjelezik. Az irodalomtörténészek egy része azt feltételezi, hogy a vers csak 1854 kora ősze után, azaz A vén cigány című költemény születése után keletkezett.
Vörösmarty Mihály: Előszó (Elemzés) - Verselemzes.Hu
Képszerűség, allegorikusság Már első olvasásra szembetűnő, hogy van a versnek valami allegorikus-szimbolikus jellege. A Vörösmartyról monográfiát író Tóth Dezső szerint ez nem a cenzúra következménye. Vörösmarty olyankor is közvetett kifejezésmódot használ, amikor nem akadályozzák külső okok, hogy nevén nevezze a dolgokat. Vörösmarty Mihály: Előszó (elemzés) - verselemzes.hu. Ráadásul olyan óriási spontaneitással öltözteti képekbe a történelmet, a nemzetsorsot, hogy ez csakis a kétségbeesett, tragikusan döbbent lelkiállapot következménye lehet. Más elemzők szerint az Előszó nak egyetemes jellege is van, Tóth Dezső ezzel ellentétben úgy gondolja, a vers nem az emberiség egészére vonatkozik, hanem kizárólag a magyar történelem egy tragikus eseményének még eléggé friss élménye jelenik meg benne. Nincsenek nagy távlatok, szűkebb a látóhatár, emiatt azonban sokkal személyesebb, közvetlenebb is az Előszó, mint Az emberek vagy a Gondolatok a könyvtárban. Emellett van a versnek valami jelenségleíró funkciója: mint amikor valaki nem ért valamit, ezért újra elmondja a rettenetes élményét, hátha akkor fel tudja fogni, ami történt.
Vörösmarty Mihály, Szózat, Előszó Című Műveinek Elemzése | Doksi.Net
Az Előszó az egyetlen vers, amelyet Vörösmarty 1850-51 telén alkotott. A költőnek, aki súlyos lelki válsággal küzdött Baracskán próbált gazdálkodni a szabadságharc bukása után. A Pesttől való távollét elszigetelődéshez vezetett: Vörösmarty kiesett az irodalmi köztudatból, s ez a mellőzöttség is keserűséget okozott neki. Vörsmarty és Arany. De anyagi okokból nem hagyhatta abba a munkát, hiszen állandó pénzhiánnyal küzdött. Új verseket írni azonban nem volt ereje, így az eddig megírt munkáiból szeretett volna pénzt látni. Az Előszó megírása tehát egy korábbi mű kiadásához kapcsolódik, ezt a címe is jelzi. Az elemzés vázlata: Címértelmezés Látomásosság és profetikus versbeszéd A vers külső formája, szerkezete Az Előszó értelmezése A cím lehet metaforikus értelmű (a versbeli beszédmód emelkedettségét előlegezi meg), de sokkal valószínűbb, hogy szó szerint kell érteni: úgy, mint valaminek az előszava. Azaz a vers egy korábbi alkotás elé szánt lírai bevezetés nek készült. Hogy melyik ez a korábbi alkotás, arról megoszlanak a vélemények.
VÖRsmarty ÉS Arany
Érdekes ellentétje a műnek, hogy arról ír verset, hogy abbahagyja a versírást. A lant a költészet metaforája (,, Letészem a lantot"). A költő oly mértékben elkeseredett, hogy feladja azt, ami élete értelme volt; az írást. Az alkotás idő és értékszembesítő. Az értékes múltat és az értékvesztett jelent állítja szembe egymással. A refrénszerűen megismétlődő sorokban a lelke elveszett ifjúságát siratja. Ez a kérdésben megfogalmazott felkiáltás azt az érzetet kelti, mintha soha nem jönne vissza a korábbi frissesség és pezsgés, ez is a kiábrándultságot, a végső kétségbeesést jelzi. Az első és utolsó versszak ( a két keretversszak) a jelenbeli állapotot összegzi. Mindkettő azonos sorral indít (,, Letészem a lantot"), kijelenti, hogy felhagy az írással, és meg is indokolja azt; megváltozott, eltűnt lelke ifjúsága. A második versszakban a tavasz motívuma jelenik meg, és egy kellemes, boldog kép tárul elénk.,, Más ég hintette rám mosolyát, Bársony palástban járt a föld, Madár zengett minden bokorban, Midőn ez ajak dalra költ. "
Vörösmarty Mihály Tételek, Elemzések
Címértelmezés Kevés olyan mű akad, amelynek a címe nem kapcsolódik magához a műhöz, az Előszó esetében azonban a címnek nem sok köze van a vershez. Első ránézésre nem is érthető, hogy miféle előszóról van szó, minek az előszava? A talány megfejtéséhez tudnunk kell, mire vonatkozik a vers első sora: "Midőn ezt írtam. " Az "ezt" szó nem ezt a verset, azaz az Előszót jelenti, hanem Vörösmartynak egy korábbi művét. Valószínűleg az 1845-ben írt Három rege c. munka 1851-es kiadása elé készült ez a vers előszónak, amolyan lírai bevezetőnek. Mivel a költő Világos után dolgozni már alig bírt, ugyanakkor pénzre volt szüksége, szerette volna hasznát látni azoknak a műveinek, amelyek már készen voltak. Így elővett egy háromrészes, terjedelmes költeményt, amelyet még a szabadságharc előtt írt, de nem került nyomtatásba. A Három rege három hazafias allegória, gyermekek számára írt, a haza iránti hűségre buzdító didaktikus mese, amelyet a szintén költő Kuthy Lajos tervezte Szépek Könyvé be szánt Vörösmarty, de a megbízással becsapták, és a nagy munkával elkészített mű azóta is kiadatlanul hevert a fiókjában.
Mintegy kizárja a cselekvésképtelen, választani képtelen emberi magatartást. Az egyén sorsa és a hazáé egy és ugyanaz volt, és az is marad. Az élet egyetlen lehetséges színtere az egyén számára a hazája. A Szózat nak nemcsak a címe, a műfaja is szózat: a tömeghez, sokasághoz, a nemzethez szóló felhívás, szónoki beszéd. A vers témája és patetikussága miatt gyakran az óda műfajába sorolják, de ez nem fejezi ki eléggé a vers igazi célját: a közösség megszólításából adódó nemzetébresztő, buzdító szándékot. Vörösmarty verse a hagyományos ódák letisztult, egynemű hangulatával szemben a romantikus költő zaklatott lélekállapotának megfelelően szólal meg – ezzel is érzékeltetve, hogy a beszélő és a témája közti viszony rendkívül szoros. Az egyes szám második személyű beszédhelyzet azonban nemcsak a kinyilatkoztatás érzetét kelti, hanem a beszélő és hallgatóság azonosulását is. Mindaz, ami elhangzik, egyszerre üzenet és megélt személyes gondolat is egyben. Talán ebből fakad a vers bensőségessége.
Monday, 2 September 2024Balatonfured Legjobb Ettermek