Élettársi Kapcsolat Hány Év Után
Muzsika: Vörös Sári - Sötét Erdő Sűrűjében.Mpg (Videó) – Kacsafarkú Sender Henryó
Derzsi János Karpján nem fog Savin kése - ő Osztrovszkijból dolgozik, ha esik, ha fúj. Az nem meglepő, hogy Osztrovszkij hősleg ellenállt a kommunizmusba deportálásnak. Az sem meglepő, hogy ebben a küzdelemben megroggyant, nem is kicsit. Az sem, hogy az eredmény: szomorú birkózás, a győzelem esélye nélkül. Az már kicsit meglepő, hogy a nyilván hosszas próbafolyamat alatt senki nem vette észre, hogy egész pályaudvar épült itt vakvágányokból. Az meg nagyon meglepő, hogy mindez ráadásul még végtelenül unalmas is lett, alig lehet kivárni a végét, amit igazán nem hittem volna Osztrovszkij Erdő című darabjáról. Az ember nem szűnik meg sajnálni az Új Színház tehetséges, többre és sokra képes színészeit. Cím(ek), nyelv nyelv magyar Tárgy, tartalom, célközönség tárgy Bemutató, előadásrészlet Tér- és időbeli vonatkozás térbeli vonatkozás Új Színház dátum 2011-04-11 időbeli vonatkozás 2011. április 21. Verseim – Komáromi András (1941-2021). Jellemzők formátum mp4 Jogi információk jogtulajdonos hozzáférési jogok Ingyenes hozzáférés
- A japán erdő, ahová meghalni járnak az emberek | 24.hu
- Verseim – Komáromi András (1941-2021)
- Erdők sűrűjében a világ körül | Világjáró
- A KACSAFARKÚ SZENDER A “MAGYAR KOLIBRI” - Sumida Magazin
- Szenderfélék – Wikipédia
- Kacsafarkú szender-hernyó - lathonia - indafoto.hu
A Japán Erdő, Ahová Meghalni Járnak Az Emberek | 24.Hu
Nyoma Mancslenyomata hosszában ovális, egy talp és négy karmos lábujjlenyomattal, mely kb. 5 cm hosszú és 4-4, 5 cm széles. A külső lábujjak hegye a középső lábujjak aljáig ér, vagy még addig sem, míg a kutyánál meghaladja azokat. Tévhit / Érdekesség A rókák igen titokzatos állatok, nagyon intelligensek és sokban hasonlítanak házi kedvenceinkre, a macskára és a kutyára. A macskákhoz hasonlóan fontos náluk a testápolás, a bundájuk tisztán tartása. A kutyákhoz hasonlóan szagmemóriájuk, asszociációs képességük kiváló, félénkek, de nagyon kíváncsiak. Hiperaktívak, amikor nem pihennek folyamatosan mozgásban vannak, vagy élénken figyelik környezetüket. Tanulékonyak, ám figyelmüket csak rövid ideig lehet lekötni. Hazánk legismertebb ragadozója, gyakorlatilag mindenhol találkozhatunk vele, erdőn, mezőn, szántóföldön, sőt még a lakóhelyünkre is ellátogat. Testét szőr borítja. A japán erdő, ahová meghalni járnak az emberek | 24.hu. Bundája általában rozsdavörös, de a pofa alsó része, a mellkas, a has és a farok vége fehér színű. A kisrókák március –április közepén születnek, kotorékban.Ürülékét gyakran helyezi magasabb helyekre, pl. kövekre, fatuskókra vagy vakondtúrásra. Szép időben gyakran kifekszik a napra, egyébként elrejtőzik a facsemeték alatt vagy egy fiatal erdő sűrűjében, bozótosban vagy a mező bokrai között. A párzás és az utódgondozás idejére gyakran használja kotorékát. Táplálkozás Tápláléka főleg apró rágcsálókból áll, de eszik rovart, férget, halat, ősszel sok gyümölcsöt. Elfogyasztja a dögöt is. Fácánt, foglyot, nyulat is zsákmányol. Lakott területeken megdézsmálja a házibaromfi-állományt, de a szeméttelepeket is szívesen felkeresi. Erdők sűrűjében a világ körül | Világjáró. Szaporodás A párzásai időszak (koslatás) januárban éri el tetőpontját. A szuka csak két-három napig tüzel, a párzás általában a szabadban, ritkábban a kotorékban zajlik. A kölykök csukott szemmel, szőrösen jönnek a világra. Anyjuk 2-3 hétig szoptatja őket, majd előemészti nekik a táplálékot, amíg nagyobb falatokat is el tudnak fogyasztani egyedül. A kölykök hamar ivarérettek lesznek, akár már a születésüket követő párzásban is részt vehetnek.Verseim – Komáromi András (1941-2021)
A kotorékot a róka mellső lábával kaparja ki, de szívesen foglal el régi róka- vagy borz kotorékot is. A kölykök csukott szemmel jönnek a világra. Anyjuk 2-3 hétig szoptatja őket, majd fokozatosan szoknak rá a szilárd táplálékra. Szeptemberre válnak teljesen önállóvá. A vörös róka ragadozó állat, aki elsősorban alkonyatkor és éjjel aktív. Rendkívül jó a látása, a szaglása és a hallása, farkának segítségével könnyen tud egyensúlyozni. Nappal, ha szép az idő gyakran kifekszik a napra, egyébként elrejtőzik a bozótosban vagy az erdő sűrűjében. Tápláléka főként apró rágcsálókból áll, de eszik rovart, férget, halat, gyümölcsöt. Szereti a fácánt, foglyot, nyulat és a baromfiudvar lakóit. Tudományos név: Vulpes vulpes (Linnaeus, 1758) Rendszertani besorolás Rend: Ragadozók ( Carnivora) Család: Kutyafélék ( Canidae) Nem: Róka ( Vulpes) Nemzetközi védettség Nem védett. Európa legnyugatibb pontjától Japánig, és Észak-Amerikában előforduló holarktikus elterjedésű faj. Gyakorlatilag mindenhol megtalálható, és ma már nagyvárosainkban is egyre több helyen állandó, szaporodó állományokat alkot.
Nevét a rómaiaktól kapta, akik arra utaltak vele, hogy az erdő olyannyira sűrű, hogy szinte teljesen elzárja a napfény útját, de az itt található tobozos fák sötét színe is közrejátszott. A legmagasabb csúcsa a Feldberg mely 1493 méter és rendkívül kedvelt turista célpont. Redwood Nemzeti Park – A kaliforniai Redwood Nemzeti Park 1968. január 1-jén jött létre négy különálló állami park összevonásával. Feladatuk, hogy megóvják a világon egyedülálló, csak itt élő parti mamutfenyő (Sequoia sempervirens) megmaradt példányait. A park területe 455 négyzetkilométer, melyből 158 négyzetkilométeren élnek a Föld legmagasabb és masszívabb fái. A parti mamutfenyők 1500 évig élnek, a park legöregebb és magasabb fája 600 éves és 112, 11 méter. Forrás: (Összesen ennyien olvastátok: 2 073, ma: 1)
Erdők Sűrűjében A Világ Körül | Világjáró
Aokigahara, vagy ahogyan gyakran ismert: a holtak erdeje, illetve a fák tengere, egy 35 négyzetkilométer nagyságú hegy a Fuji hegy lábánál. Az erdő sötét misztikum lengi be, mely egyrészt köszönhető annak, hogy sűrű és titokzatos, valamint annak, hogy a Golden Gate híd után a második legnépszerűbb hely az öngyilkosok körében. A legenda szerint az erdőt démonok lakják, és negatív erők uralják, ami miatt a helyiek messziről elkerülik. Ennek ellenére kifejezetten kedvelt a turisták körében, ami köszönhető a számos látványosságnak, mint például a Jég-barlang, vagy a Szél-barlang. A természeti kincsek mellett az erdő arról híres – vagy inkább hírhedt -, hogy nagyon sok öngyilkos választja tettének helyszínéül. Volt olyan év, amikor majdnem 300 ember próbált véget vetni az életének itt, és volt olyan év is, amikor ez több, mint 100 embernek sikerült is. Az ok, amiért ilyen sokan próbálnak itt öngyilkosságot elkövetni egyrészt az erdőt belengő misztikus titokzatosság, másrészt pedig Macumoto Szeicsó Nami no Tó című regénye.Kerülöm az embereket; Mert az embert szeretem, S félek, hogy az emberekért Az embert is megvetem. Félek, hogy a tiszta érzés, Melytől szivem melegül, Ezer visszás indulatok Fertőjében elmerül. Szabad mezőn járva, kelve Verőfényes ég alatt Jól esik, ha szemem itt-ott Embereken megakad. Gyermekcsoport, szerelmes pár Vén anyóka, ifjú lány, - Édes, vonzó rokonérzést Kelt szivemben, mind a hány. Igaz részvét melegével Függök jártok-keltökön S örülök, ha egy-egy gyöngyöt Vet felszínre bú, öröm. De közéjök nem vegyülök, Ha tán egy-két szóra nem; - Mi kavarg, forr szivök mélyén, Jobb, ha meg nem ismerem. Sürgő-forgó néptömegben Gyakran járok egyedül, Hallgatom az élet árja Forrongva hogy zúg körül. Nem bánom, ha meg-megrázza Lelkem a vad hangzavar, - Fájón rezgő habfodrai Elsimulnak csakhamar. Drága rokonlelkek közt, hol Béke lakik s szeretet, Keblemben a szív kitárul, Ajkam szava megered. Ember vagyok emberek közt; Fényből, árnyból vegyülék, Lelkemben az ember képe Szelíd, tiszta fényben ég.
Igaz, ennek is köze van a repüléshez, a potrohvégi kitinlemezek szerepet játszanak a szenderre – és a kolibrikra – oly jellemző villámgyors irányváltoztatásban. További hasonlóságuk, hogy tudnak egy helyben lebegni, hátrafelé repülni, és nektárral táplálkoznak (a kolibri nemcsak azzal). Előfeltétel még, hogy ez a lepke nappal repül – erre utal a norvég dagsvermer név –, hiszen a szenderek zöme szürkületkor és éjszaka aktív. Végül mi tagadás, sokat nyom a latban, hogy egyszerűen "úgy néz ki" – ránézésre a kolibri jut az ember eszébe. Terített asztal A kacsafarkú szender legkedveltebb nektárnövényei közé tartozik a kígyószisz. Ezzel nem tud betelni, de válogat, újból és újból visszatér egyes, különösen nektárdús virágokhoz. Érkezése messziről hallható, másodpercenként 80-at csapó szárnya zümmögő hangot kelt Fotó: Vojnits András Az Eurázsiában az Atlanti-óceántól a Csendes-óceánig elterjedt faj jellemző vándorállat. Óriási távolságokat képes megtenni, Észak-Skandináviába éppúgy eljut, mint Délkelet-Ázsiába.A Kacsafarkú Szender A “Magyar Kolibri” - Sumida Magazin
A KACSAFARKÚ SZENDER A "MAGYAR KOLIBRI" 2021-ben az év rovara a kacsafarkú szender. A "szender" szót Frivaldszky Imre 19. századi természettudós használta először. A lepkék ezen családját másképpen "zúgólepkéknek" neveztek. Frivaldszky a nyelvújítóktól megihletve nagyon sok rovar nevet alkotott (az ő alkotása pl. a cincért is). A Szender szó arra utal, hogy a lepkefaj akkor kezd repülni, amikor a természet elcsendesedik, elszenderedik, míg napközben ezek a rovarok "szenderegnek" és ilyenkor nehéz őket felébreszteni. A szender kacsafarka egy, a potroh végén található fekete-fehér farpamacs, amit repülés közben kormánylapátnak használ. A szenderek a lepkék között a legjobb repülőnek számítanak, egyes fajok vándorlásuk során akár több ezer kilométert is megtehetnek, és a mediterrán területekről induló vándorútjuk során akár Svédországig és a Brit-szigetekig is eljuthatnak. Nálunk április és október között lehet vele legtöbbször találkozni, hozzánk a Földközi-tenger térségéből érkeznek, de a klímaváltozás miatt már egyre többször áttelelnek, leginkább az ország délnyugati területein.
A világ legkisebb madara, a Kuba főszigetén és a Juventud-szigeten honos méhkolibri (Mellisuga helenae) testhossza 6 cm, testtömege 1, 6–2 g. A házi méhnél ugyan nagyobb, de darazsak vannak nála nagyobbak is, és a kacsafarkú szender sem sokkal termetesebb. Szárnycsapása is hasonló, másodpercenként 30–80, mint ahogy a rezgések keltette hangjaik sem sokban különböznek. Ő is tud egy helyben lebegni, hátrafelé repülni, és jórészt nektárral táplálkozik, de madár-mivoltát azért nem hazudtolja meg: fiókanevelés idején rovarokat is fogdos. Fokozottan védett A rablópillék csápja bunkóban végződik, a hímek potroha végén pedig fogókészülék van. Leginkább köves pusztákon és sztyeppréteken találkozhatunk a különös rovarokkal fotó: Glemba G. Keleti rablópille – (Libelloides macaronius) A recésszárnyúak rendjébe tartozó faj tarka színezete és csapongó repülése révén valóban mutat némi hasonlóságot a lepkékkel, bár olyannyira nem az, hogy azok kedvelt zsákmányállatai közé tartozik. Rágó szájszervei vannak, és nem nektárt fogyaszt, hanem más rovarokat kap el röptükben.
Szenderfélék – Wikipédia
2021. május 18. Az elmúlt évben a Magyar Rovartani Társaság az Év rovara szavazáskor a három "versenyzőt" egy különleges szempont szerint, a más fajhoz való hasonlóságuk alapján nevezte meg. Arról a jelenségről van szó, amikor a kérdéses, egymástól rendszertanilag akár roppant távol levő fajoknak különben nincs sok közük egymáshoz, de a hasonló környezeti feltételekhez hasonló módon alkalmazkodtak, ami többé-kevésbé hasonló, sőt egyes részleteiben azonos külalakot eredményezett (ez a konvergens evolúció jelensége). Másrészt állati körökben valóságos "divat" a mérgező vagy más okból veszedelmes fajok utánzása, ami védelmet nyújthat a jámbor utánzónak. Persze ez sem tudatos folyamat, legalábbis a rovarvilágban semmiképpen sem az. A szavazás a kacsafarkú szender győzelmét hozta (3912 szavazat, 67, 11%). Második a keleti rablópille (1027 szavazattal, 17, 62%), míg az ékfoltos zengőlégynek be kellett érnie a harmadik hellyel (890 szavazat, 15, 27%). Egy légytől ez is szép eredmény… Kacsafarkú szender – (Macroglossum stellatarum) Mondanivalónkat jobban kifejezné, ha más nyelveken, mondjuk, angolul (hummingbird hawk-moth) vagy olaszul (sfinge colibri) neveznénk meg lepkénket, és nem a németet (Taubenschwänzchen) utánzó kacsafarkúnak hívnánk.
Első pár szárnyuk a legtöbb lepkétől eltérően hosszú és keskeny, a hátsó pedig jóval kisebb, háromszög alakú, bár nincs az az ember, aki repülés közben bármit is képes lenne megállapítani a szárnyakról. Hernyóik is jellegzetesek: vastagok, húsosak, a »fenekükön« pedig szinte minden fajnál ott egy feltűzött faroknak tűnő tüske – mondja a Tóth Balázs. Hozzáteszi: a nyúlvány funkciója egyelőre nem ismert, de azt tudjuk, hogy ha megsérül, a hernyó elpusztul. További egyedi ismertetőjegyük, hogy pihenő testhelyzetben egy szfinxre hasonlítanak, erre utal a család latin neve, a Sphingidae. Nem szendereg A magyar szender szó a XIX. századi nagy magyar természettudós, Frivaldszky Imre alkotása, arra utal, hogy a legtöbb faj éjszakai életmódot folytat, amikor a természet már elszenderedik. Napközben pedig ők szenderegnek. A kacsafarkú szender két másik, hazánkban őshonos fajjal együtt azonban kivételt képez, mert elsősorban nappal aktív, de egyedüli hazai szenderként valójában bármely napszakban felbukkanhat.
Kacsafarkú Szender-Hernyó - Lathonia - Indafoto.Hu
Nálunk is megszakításokkal tenyészik, amikor beköszönt a tél, vagy délre vándorol, vagy elpusztul – kivéve az időben védett helyre húzódott szerencséseket. (Kérdés, hogy az éghajlat melegedése nem járt-e már a lepke életciklusának változásával? ) Tavasztól aztán folyamatosan érkezik az utánpótlás a Mediterráneumból. A bevándorolt lepkéknek, időjárástól függően, két vagy három honi utódnemzedéke fejlődik ki. A hernyó tápnövényei, a galaj-, müge- és csillaghúrfajok majd' mindenütt megtalálhatók, és kedvelt nektárnövényei, a petúnia, a lángvirág, a levendula, a nyáriorgona elterjedt a kertekben, erdőn-mezőn pedig szinte az összes virágot meglátogatja. A nektárforrások bősége rendkívül fontos, mert a lepke életmódja igen sok energiát emészt fel. Vajon mit tehetünk a természet eme különös teremtménye érdekében? Kertünk egy darabkáját hagyjuk meg "vadonnak", és a kertbe meg a virágládáinkba ültessünk tölcséres virágokat! A legeslegkisebb A méhkolibrit sokféleképpen becézik – repülő ékszer, repülő drágakő, tollas pillangó –, és a nevek között felbukkan a lepke is, bár tévesen: nem pillangóra, hanem szenderre hasonlít Fotó: Vojnits András A méhkolibri Mintegy cserében a lepke-kolibris hasonlatáért, egy kolibrifajt rovarról, nevezetesen hártyásszárnyúról neveztek el.
Tovább az oldalra!
Monday, 19 August 2024Terhesség Jelei Hétről Hétre