Élettársi Kapcsolat Hány Év Után
A Magyar Címer – Horthy Miklós Kormányzóvá Választása
Az Országgyűlés 2014. december 16-án a magyar zászló és címer napjává nyilvánította március 16-át. Az MTVA Sajtóadatbankjának összeállítása. Fotó: MTI (archív, illusztráció) A képviselők 155 igen szavazattal, 4 nem ellenében, 3 tartózkodás mellett fogadták el a határozatot, mely szerint "az Országgyűlés, fejet hajtva mindazon emberek, közösségek és emlékük előtt, akik e zászló és címer alatt harcolva életüket, szabadságukat adták a magyar nemzetért, vagy e zászló és címer tisztelete miatt szenvedtek bármilyen sérelmet vagy hátrányt, Magyarország zászlaja és címere iránti tisztelettől vezérelve, megbecsülésének kifejezése érdekében a nemzeti színről és ország címeréről szóló 1848. évi XXI. törvénycikk elfogadásának emlékére, március 16. napját a magyar zászló és címer napjává nyilvánítja". Az indoklás kifejtette, hogy a magyar nemzet összetartozását, a magyar nemzeti függetlenséget kifejező piros-fehér-zöld zászló, valamint az alaptörvényben meghatározott címer a nemzeti kulturális örökség része, tiszteletük az intézmények, a szervezetek és a magyar nemzet polgárainak közös felelőssége.
- A magyar cimer kép
- A magyar camera
- Az igazi Richelieu bíboros » Múlt-kor történelmi magazin » Hírek
- Horthy Miklós kormányzóvá választása | Történelemtanárok Egylete
- BLOGÁSZAT, napi blogjava: KENTAURBESZÉD - ROMSICS IGNÁC: HORTHY KORMÁNYZÓVÁ VÁLASZTÁSA
A Magyar Cimer Kép
2018. július 3. 08:35 MTI 28 éve, 1990. július 3-án az Országgyűlés hosszú vita után úgy döntött, hogy Magyarország nemzeti jelképe a Szent Koronával díszített címer legyen. A 2012. január 1-jétől hatályos alaptörvény átvette a rendelkezést, amely szerint Magyarország címere hegyes talpú, hasított pajzs. A címer bizonyos szabályok szerint, meghatározott színekből és alakokból megszerkesztett, pajzsba foglalt állandó jelkép. A később államcímerré fejlődő magyar királyi címer első eleme a kettős kereszt volt, ezt követte a vörössel és ezüsttel többször vágott pajzsmező. A kettős kereszt alatt a 14. századtól szerepel a hármas halom, amelynek tövéhez koronát helyeztek. A címer pajzsa fölé helyezett nyílt korona idővel zárttá alakult, és a Szent Koronával kezdték azonosítani. A címer alapelemei mai formájukban a 16. századra rögzültek, a népszerű értelmezés szerint a kettős kereszt az apostoli királyságra utal, a hármas halom három nagy hegységet - a Tátrát, a Mátrát és a Fátrát -, a hétszer vágott mező négy ezüst sávja a négy nagy folyót - a Dunát, a Tiszát, a Drávát és a Szávát - jelképezi.A Magyar Camera
Az 1949-es sztálinista alkotmány szovjet típusú címert adott a népköztársaságnak, ami lényegében nem is volt címer, mert a címerpajzs hiányzott róla. A nemzeti hagyományokat figyelmen kívül hagyó, gyűlölt címer helyébe az 1956-os forradalom idején a Kossuth-címer lépett. A forradalom leverését követően, 1957-ben új címert terveztek, ennek már volt - a nemzeti színekkel, vörössel, fehérrel és zölddel vágott - pajzsa, amelyen a sisakdíszként használt vörös csillag az ország kommunista jellegét és a munkásosztályt jelenítette meg, a pajzstartó búzakalászok pedig a parasztságot jelképezték. A rendszerváltás idején abban mindenki egyetértett, hogy ezt a címert nem lehet tovább használni, vissza kell térni a hagyományos magyar címerhez. A közvéleményt és a politikusokat is megosztotta azonban, hogy a régi-új állami címer a koronás kiscímer vagy a Kossuth-címer legyen-e. A koronás címer hívei azzal érveltek, hogy a hatalmi jelvény államiságunk történelmi folytonosságát jelképezi, a korona az állam szimbóluma inkább, mintsem a királyságé.
A Kossuth-címer felé hajlók e címerben a nemzeti önrendelkezés, a szabadság és függetlenség, a demokratikus törekvések jelképét látták. Felmerült az is, hogy mindkét címer legyen hivatalos, mert mindkettő mellett szólnak komoly történelmi érvek, azaz különböztessék meg az állami és a történelmi címert, s alkalomtól függően használják a koronás, illetve a korona nélküli jelképet - ezt a javaslatot azonban elsodorta az élet. A kérdésről 1990 nyarán hosszú vita folyt a parlamentben, s egy idő után világossá vált: a koronás, illetve a Kossuth-címer pártját fogók kifogytak a heraldikai, közjogi, politikai érvekből, újabb szempontokat nem találtak egymás meggyőzésére. 1990. július 3-án az Országgyűlés az ellenzék és a kormány beleegyezésével úgy döntött, hogy az általános vitát befejezik. A Parlament még aznap 258 igen, 28 nem szavazattal, 35 tartózkodás mellett úgy módosította az alkotmányt, hogy a Magyar Köztársaság állami jelképe a koronás címer. január 1-jétől hatályos alaptörvény átvette a rendelkezést, amely szerint Magyarország címere hegyes talpú, hasított pajzs.
1919. november 16-án érkezett Horthy Miklós a fővárosba fehér lovon, a Nemzeti Hadsereg élén. S hamarosan elkezdték gyilkolni az ellenzéki újságírókat. Horthy 1919. november 16-án, Budapestre érkezésekor elmondott beszéde sokatmondó, előrevetíti a későbbi véres eseményeket: "Tetemre hívom itt a Duna partján a magyar fővárost: ez a város megtagadta ezeréves múltját, ez a város sárba tiporta koronáját, nemzeti színeit, és vörös rongyokba öltözött. Ez a város börtönre vetette, kiüldözte a hazából annak legjobbjait és egy év alatt elprédálta összes javainkat. " – mondta. Horthy miklós kormányzóvá választása. Horthy Miklós a Gellért Szálló előtt. Fotó: Wikipédia Alig pár hónappal e beszéd után (s mindössze két héttel Horthy 1920. március 1-i kormányzóvá választása előtt) meggyilkoltak két ellenzéki újságírót: a Népszava munkatársait, Somogyi Bélát és Bacsó Bélát. "A nyomozati jelentés részletesen leírta a két újságíró elrablásának körülményeit, a gyilkosságban résztvevők számát és közvetlen kapcsolódásukat az Ostenburg-különítményhez, a fegyveres katonai alakulatot vezető Ostenburg-Moravek Gyula személyén keresztül pedig magához Horthy Miklós fővezérhez" – írja egy, a Qbit-en megjelent tavalyi történelmi cikk.
Az Igazi Richelieu Bíboros » Múlt-Kor Történelmi Magazin » Hírek
A másik tábor, a szabad királyválasztók IV. Károly nyilatkozatát lemondásként értékelték, de a szóba hozott egyéb jelölteket a legitimisták, a nagypolgárság és a katolikus főpapság nem fogadta el. A vita 1920. február 13-án zajlott. Az igazi Richelieu bíboros » Múlt-kor történelmi magazin » Hírek. Mivel nem tudtak közös nevezőre jutni, Huszár Károly, az alkotmányosság helyreállításának feladatával 1919 novemberében megbízott koalíciós kormány miniszterelnöke – áthidaló megoldásként – azt javasolta, hogy amíg az állami főhatalom gyakorlásának végleges rendezése megtörténik, a nemzetgyűlés válasszon magyar állampolgárságú kormányzót. A kormányzó mint államfői tisztség komoly hagyományokra tekintett vissza országunkban, gondoljunk csak Hunyadi Jánosra, aki 1446-1452 között, vagy Kossuth Lajosra, aki 1849-ben töltötte be ezt a pozíciót. Ez kedvezett a kormányzóság ideiglenes megoldása melletti döntésnek, mely kompromisszum minden politikai félnek elfogadható volt, hiszen úgy tűnt, ez biztosíthatja a politikai újrakezdéshez szükséges stabilitást. Ezért 1920. február 16-án a nemzetgyűlés az 1920.
Horthy Miklós Kormányzóvá Választása | Történelemtanárok Egylete
A szovjet mintájú Tanácsköztársaság Forradalmi Kormányzótanácsa élén a szociáldemokrata Garbai Sándor állt, de tényleges vezetője a kommunista külügyi népbiztos, Kun Béla volt. A kommün augusztus 1-jei bukását követő káoszban Friedrich István gyáros lemondatta a hat napig kormányzó Peidl Gyula "szakszervezeti kormányát", de a párizsi békekonferencia az ő kabinetjét sem ismerte el, augusztus elején Budapestet román csapatok szállták meg. A még májusban megalakult szegedi ellenforradalmi kormány augusztus 19-én lemondott Friedrich javára, de addigra "nemzeti hadseregének" fővezére, Horthy Miklós altengernagy már függetlenítette magát. (Az 1868-ban nemesi családban született Horthy a tengerészeti akadémiát végezte el, 1909-től I. BLOGÁSZAT, napi blogjava: KENTAURBESZÉD - ROMSICS IGNÁC: HORTHY KORMÁNYZÓVÁ VÁLASZTÁSA. Ferenc József szárnysegédje volt. Az első világháborúban, 1917-ben ő volt a parancsnok az Osztrák-Magyar Monarchia egyetlen győztes tengeri ütközetében, az otrantói tengeri zár áttörésében, a háború végén tengernagyként és a flotta főparancsnokaként helyezték nyugállományba. )
Blogászat, Napi Blogjava: Kentaurbeszéd - Romsics Ignác: Horthy Kormányzóvá Választása
A közmegegyezésen alapuló kormányzóválasztás "sajnálatos szépséghibájaként" jegyzendő fel az a körülmény – ahogy ezt Gratz Gusztáv politikus és történetíró megfogalmazta –, hogy a választás katonai részről " túlbiztosítással " – az országház kordonnal történő elzárása, a képviselők szabad mozgásának korlátozása, illetve az ülésterem fegyveres felügyelete mellett – folyt le, amelyet a nemzetgyűlés elnöke és a miniszterelnök is aggályosnak talált. E zavaró és szükségtelen intézkedések ellenére a választás a várakozásoknak megfelelően általános helyesléssel találkozott a közvélemény részéről. Példaként Szeged város a választás másnapján, 1920. március 2-án küldött üdvözlő táviratát közöljük. Horthy Miklós kormányzóvá választása | Történelemtanárok Egylete. A kormányzó megválasztásával az alkotmányosság helyreállt Magyarországon: volt általános választójog alapján összehívott parlamentje és pártokon felül álló államfője is, az ügyek vitele rendben megkezdődhetett. Érdekességképpen jegyezzük meg, hogy a kormányzóválasztás másnapján Huszár Károly miniszterelnök arra vonatkozó javaslatot nyújtott be a kormányzónak, hogy a hosszan húzódó "politikai válság" megoldása érdekében – meghatározott sorrend szerint – folytasson tárgyalásokat a pártvezetőkkel és más meghatározó politikusokkal.
Horthy miklós kormányzóvá valasztas Lyrics Remix 2011. 03. 08. Az Osztrák–Magyar Monarchia felbomlását követő zűrzavaros idők közepette, 1919 végére, 1920 elejére Magyarországon szükségessé vált egyes sarkalatos államjogi kérdések rendezése: elsősorban azt kellett tisztázni, hogy az országnak milyen államformája legyen. A köztársaság eszméje nem nyert támogatást, a hagyományosan bevett és egyszersmind nagyobb politikai stabilitást biztosító királyság intézménye tűnt elfogadhatónak. Döntést kellett hozni a király személyéről is. A Habsburg folytonosságot támogató – ám ezért többek között az antant hatalmak ezt határozottan ellenző álláspontjával is szembekerülő – legitimisták, illetve a nagyobb támogatással bíró, szabad királyválasztás elvén álló erők szálltak vitába a kérdésben, amelyet a minisztertanács 1920. február 13-án tűzött napirendre. Huszár Károly, az alkotmányosság helyreállításának feladatával 1919 novemberében megbízott koalíciós kormány miniszterelnöke – áthidaló megoldásként – arra vonatkozó javaslatot nyújtott be, hogy a nemzetgyűlés addig is, amíg az állami főhatalom gyakorlásának végleges rendezése megtörténik, az államfői teendők ideiglenes ellátására a magyar állampolgárok közül titkos szavazással válasszon kormányzót.
Monday, 19 August 2024Fo Taxi From Budapest Airport To City