Élettársi Kapcsolat Hány Év Után
Jedlik Ányos Dinamó, Apró Mesék – Kritika - Vdrome
2011. október 4. | | 1 | A dinamó elvének felfedezése 150. évfordulója alkalmából került sor 2011. szeptember 15-én az Energetikai Szakkollégium Jedlik Ányos emlékfélévének nyitóelőadása, amely a Jedlik Ányos élete, fontosabb felfedezései és újításai címet viselte. Az előadást dr. Kiss László Iván, az Elektrotechnikai Múzeum nyugalmazott munkatársa tartotta. 1. ábra: Jedlik Ányos István (1800-1895) Az elõadó az elõadást Jedlik életének bemutatásával kezdte. Jedlik Ányos István 1800. január 11-én született a Komárom megyében található Szimõ (szlovák nevén Zemné) községben. Jedlik szlovák eredetû, módos paraszti családból származott, de magyarnak vallotta magát. Iskoláit Pozsonyban, Pannonhalmán, Gyõrben, majd Budapesten végezte, ahol megkapta a Bölcsészet Tudora címet, ami a mai doktori fokozatnak felelt meg. Németül, szlovákul, latinul és magyarul beszélt, huszonöt éves korában pappá szentelték. Ezután kisegítõ tanár a gyõri gimnáziumban. Már itt foglalkozott - olyan, a késõbbi szemléletét meghatározó dolgokkal, - mint szakmai látókörének bõvítése: következetesen és rendszeresen sokat olvasott szakmai irodalmat.
- Jedlik Ányos | evosoft.hu
- Jedlik Ányos élete, fontosabb felfedezései és újításai
- Cikk - Győri Szalon
- Apró mesék – kritika - VDrome
- Apró mesék - kritika
Jedlik Ányos | Evosoft.Hu
Pont ezért, a világ szerint Jedlik Ányos nem nevezhető a szódavíz feltalálójának, és az érdemeit ma sem szokták nemzetközileg elismerni. A Bécsi Konferencián elhangzott irat hiteles magyar fordítása csak Jedlik élete végén jelent meg, ahol nem véletlenül kapta az Egy elfelejtett magyar találmány címet. Bár tudjuk, hogy Jedlik nem magát a szódavizet találta fel! Viszont ő lett az első abban, hogy a széndioxid fejlesztésével sűrítette a ma is szeretett buborékokat, ezzel pedig nemcsak egyszerűsítette az eljárást, hanem olcsóvá is tette. A szénsav veszteségre is hamarabb gondolt, mint a későbbi szódavíztöltő telepek, úgy oldotta meg, hogy olyan csöveket helyezett el, amik az edény aljáig értek, és ezeken keresztül fejtette le a telített vizet. Szódavíz rendelés az egész család és kollégái számára is. Elérhetőségek Szóda képlete Ha a mai szódavíz gyártását kémiailag kéne leírni, akkor az egyenlet nagyon egyszerűen így nézne ki: CO 2 + H 2 O ⇌ H 2 CO 3. Magyarul ez annyit jelent, hogy szén-dioxidot adunk a vízhez, amiből szénsav jön létre.Jedlik Ányos Élete, Fontosabb Felfedezései És Újításai
Az elõadás második felében dr. Kiss László Jedlik Ányos három nagyobb találmányát mutatta be: a "villanydelejes forgonyt", az "egysarki villanyindítót", valamint a "csöves villamfeszítõt". 2. ábra: A villanydelejes forgony modellje A villanydelejes forgony (2. ábra) a kommutátoros egyenáramú motorok õse. Mûködése a villamos áram mágneses hatásán alapul: a tengely körül elforduló elektromágnest használt, és az állórész sem egyszerû vezeték, hanem többmenetes tekercs volt. Az áram bekapcsolása után az állórész északi pólusa magához vonzotta a forgórész déli pólusát (illetve a másik oldalon az állórész déli pólusa a forgórész északi pólusát). A forgórész fél fordulatot tett, majd ekkor a forgó részben megfordult az áram iránya és ezzel a mágneses pólusok is felcserélõdtek. A forgó rész továbblendült, és a forgás folyamatossá vált. Jedlik az áramot higanyos érintkezõvel vezette be a forgórészbe. A forgó tekercs végei higannyal telt vályúba értek, a higanyban áram folyt. A vályút két, félkör alakú részre osztotta.Cikk - Győri Szalon
Ennek a felfedezésnek köszönhető a járműipar villamos energiája. Egészen az 1960-as évek végéig a Jedlik-elv alapján működő motordinamók termelték a különböző járművekben az elektromos áramot, amíg meg nem jelent a generátor. tmoni Forrás: Wikipédia, Magyar Nemzet,, Inno-anno, A dinamó == Horváth Árpád: Jedlik Ányos Bp. : Akad. K., 1974 A képek a Wikimedia Commons szabadfelhasználású gyűjteményéből, illetve a Magyar Nemzeti Bank oldaláról származnak, a szerzői jogtulajdonosok a képek készítői. A felhasznált képek forráshelyei a szerzői jogi feltételekkel és a szerzők megnevezésével a következő linkeken találhatók: 1. kép; 2. kép; 3. kép; 4. kép.
Nyugalomba vonulása után élete utolsó éveire Gyõrbe vonul vissza. Gyakorlati jellegû találmányai is jelentõsek: szódavízgyártó gépet, osztógépet, optikai rácsokat is készített. Legnagyobb eredményeit azonban az elektromosság terén éri el. Oersted, Ampère és Schweigger találmányait megismerve különös érdeklõdéssel fordul az elektromagnetizmus felé. E téren két nagy felfedezése: az elektromágneses forgások és a dinamó-elv. Három ilyen forgó szerkezet leírását adta: az elsõben a galvánáram vezetése szilárd helyzetû és az elektromágnes forog, a másodikban az elektromágnes áll szilárdan és az áramvezetõ forog körülötte, a harmadikban a multiplikátor drótját is elektromágnessel helyettesítette. 1829-ben megalkotta a világ elsõ gyakorlatban is mûködõ villanymotorját, ahogy õ nevezte: a "villamdelejes forgonyt". A dinamo-elektromos gép eszméjével hat esztendõvel megelõzte Siemenset, de kutatási eredményeit nem közölte a tudományos világgal, ezért a gép feltalálása Siemens nevéhez fûzõdik. (1867) Jedlik készüléke sajátkezû használati utasításával együtt a Pannonhalmi Fõapátság Könyvtárában található.
A rendező még nem dolgozott együtt Molnár Leventével, de tetszettek neki a korábbi alakításai. A romániai Nagybányában született 41 éves színész az ezredforduló óta számos rövidfilmben szerepelt, például a nagyszerű Tabula rasá -ban, fontos szerepet játszott a Saul fiá -ban, legutóbb pedig a Szürke senkik -ben örvendeztetett meg minket a színészi játékával. Az első világháború idején játszódó filmben egy magyar katonát alakított, aki egy kicsiny csapattal veszélyes küldetésre indul az ellenséges vonalak mögé. Molnár Levente a Szürke senkik című filmben Forrás: Film Positive Kft. "Egy többkörös castingon nyerte el a szerepet, amelynek során arról is meggyőződtünk, hogy Vicával és Tomival is rendkívül izgalmas az összhang közöttük" – mesélte a rendező Molnár Levente kiválasztásáról. A színész jelenleg Nemes Jeles László Sunset című kosztümös drámájában dolgozik, de legkésőbb szeptember 4-től Szászék rendelkezésére kell állnia. Aznap kezdik el forgatni az Apró mesék -et, és október végéig tartanak majd a felvételek.Apró Mesék – Kritika - Vdrome
Erdőmélyi borzongás Március 14-től tekinthető meg a mozikban Szász Attila negyedik játékfilmje, az Apró mesék, amely sok tekintetben emeli a tétet a rendező korábbi munkáihoz képest. Ezúttal a Magyar Nemzeti Filmalap támogatásával dolgozhatott, ami a jelentősen megnövekedett büdzsé miatt egyrészt nagyobb mozgásteret engedett az alkotói folyamatok kivitelezésében, másrészt pedig a korábbiakhoz képest jóval grandiózusabb látványvilágot tudott teremteni stábjával. A budapesti, vidéki és szlovákiai forgatási helyszínek, díszletek és más látványelemek egytől egyig igényesek és aprólékosan kidolgozottak, a digitális utómunkával elkészített, a II. világháborúban lebombázott budapesti panoráma pedig egész egyszerűen hátborzongató. A hangulatot a '30-as, '40-es évek magyar noirjait idéző és az archív felvételek beemelésével készült bevezető alapozza meg. De vajon milyen tartalommal tudták megtölteni a szép külcsínt? Köbli Norbert forgatókönyvíró már sokadszorra mutatta meg, hogy a magyar történelem egyáltalán nem csupán papírízű eseményláncolatként fogható fel, hanem egy olyan, történetmesélés szempontjából kiaknázatlan aranybánya, ahol a fantázia és a múltunk kéz a kézben járhatnak.Apró Mesék - Kritika
A héten kerül a mozikba Szász Attila új történelmi filmje, melyben Szabó Kimmel Tamás egy olyan szélhámost alakít, aki azoknak a szimpátiájára utazik, akik apró hirdetésekben keresik a Don-kanyarban elvesztett rokonaikat. Az Apró mesék főszereplőjével a forgatási élményeiről és arról is beszélgettünk, hogy hol húzódik meg a határ, amikor még rokonszenves tud lenni egy antihős. Azt mesélted egy korábbi interjúban, hogy Szász Attila egyike azoknak a filmrendezőknek, akik a legközelebb állnak hozzád. Miből fakad ez? A maximalizmusából. Abból, hogy nagyon odafigyel a részletekre, hogy nagyon jó ízléssel nyúl a témákhoz, hogy jól vezeti a színészt. Utóbbi nagyon ritka ebben a szakmában, inkább színházban találkozni ilyen rendezőkkel. Azt gondolom, hogy erre születni kell, mert azt nem lehet megtanítani valakinek, hogy ennyire nyitott legyen a színész felé, hogy azonnal megtalálja hozzá az utat. Attila tudja, mi az az egy mondat, amivel pontosan rá tud rakni egy vágányra úgy, hogy utána egész nap nem is kell instruálnia.Tóth Bercel és Kerekes Vica az Apró mesék című film forgatásán (Fotó/Forrás: Skuta Vilmos) Hihetetlen gazdagságát éled meg az emberi utaknak a szerepeid révén, hogyan hat ez a hétköznapjaidra? Nagyon sokszor megéltem az életemet és a halálomat is a különféle filmekben, a Resistance -ban is eljutottam egészen a halálomig. Ráadásul az a jó, ha teljesen át tudom adni magam a feladataimnak, ha belefolyok a szerepeimbe, mert a csodák akkor történnek meg, ha el tudom veszíteni a kontrollt. Talán ezért van az, hogy magánemberként nem vágyom extrém utazásokra, kalandozásokra, nem élek meg óriás amplitúdókat, és néha tényleg olyan, mintha több száz éve lennék itt a Földön. Legalább 40 filmben játszottál, ha jól tudom. Anyukám írja, és azt mondja, hogy 60 mozgóképnél tartunk. Én magam is alig hiszem el! A kisfilmekkel, a tévéfilmekkel együtt, bizony lehetséges. Megdöbbentő. Mi alapján döntesz egy felkérésről? A pályám elején, amikor még örültem, ha egyáltalán felkértek valamire, többször belecsúsztam abba, hogy látalanban igent mondtam.
Wednesday, 21 August 2024Robinson Étterem Étlap