Élettársi Kapcsolat Hány Év Után
A Tuberkulózis (Tbc) És A Bcg Védőoltás: Darázscsípés Allergia Tünetei
Az emberiség történetében ókortól kezdődően fontosnak tartották az egészség megőrzését és próbálták a betegségeket valamilyen (kezdetleges) módon megelőzni. Az ókor embere elsősorban a személyi higiénia, a test tisztasága révén igyekezett a betegségeket távol tartani; ennek érdekében fürdőházakat építettek, a szennyvíz elvezetéséről csatornarendszerekkel gondoskodtak. Az ókorban és később a középkorban pusztító járványok arra sarkallták az emberiséget, hogy egyéb módszerekkel vegyék fel a harcot; a fertőző betegeket elkülönítették- így például a leprás betegeket a külvilágtól elzárták, folyóvíz mellé telepített ún. ispotályokba kényszerítették. A népegészségügy története: Magyarországon a közegészségügy tekintélyes 250 éves múltra tekint vissza. A népegészségügy története - visszatekintés a múltba ⋆ Gyógyhírek. 18. században Mária Terézia elsők között foglalkozott a közegészségügy kérdésével: orvosokat bízott meg, hogy figyeljék, és javítsák a lakosság egészségi állapotát, az ezt leíró dekrétum tulajdonképpen a magyar tisztiorvosi szolgálat alapító okirata.
- A népegészségügy története - visszatekintés a múltba ⋆ Gyógyhírek
- A védőoltások
- A tuberkulózis (TBC) és a BCG védőoltás
- Darázscsípés allergia tünetei oltottaknál
- Darázscsípés allergia tünetei nőknél
A Népegészségügy Története - Visszatekintés A Múltba ⋆ Gyógyhírek
Így alakult tovább a vakcinák történelme Jenner után több mint egy évszázaddal, 1881-ben Louis Pasteur francia mikrobiológus lépfene elleni immunizációt hajtott végre, amikor juhokat fecskendezett be a betegséget kiváltó kórokozó legyengített formáit tartalmazó készítménnyel, majd négy évvel később kifejlesztett egy veszettség elleni védőszuszpenziót. Pasteur felfedezései megnyitották a vakcinakutatás nagy korszakát: baktériumok és vírusok, valamint mérgek és egyéb toxinok elleni vakcinákat kezdtek el készíteni. Pasteur kísérletei vezettek az élő, legyengített vírus tartalmazó kolera elleni vakcina 1897-es elkészítéséhez és az inaktivált, azaz elölt vírust tartalmazó lépfene elleni vakcina kifejlesztéséhez 1904-ben. A 19. A védőoltások. század végén feltalálták a pestis elleni vakcinát is, majd 1890 és 1950 között a bakteriális vakcinák fejlesztése elszaporodott, beleértve a Bacillis Calmette–Guerin (BCG) vakcinát, amelyet ma is használunk. A huszadik század eredményei hatalmasak 1923-ban Alexander Glenny tökéletesített egy módszert a tetanusz toxinjának inaktiválására formaldehiddel: ugyanezt a módszert alkalmazták 1926-ban a diftéria, azaz a torokgyík elleni vakcina kifejlesztésére.
A Védőoltások
Manapság a koronavírus miatt jóval többet gondolhatsz a védőoltásokra, mint korábban, de vajon ismered a történelmüket is? Meglehetősen bizarr kezdetek után alakult ki az a szigorú és alapos protokoll, mely szerint ma vakcinákat fejlesztenek, tesztelnek és használnak. A vakcinák története kevesebb mint 250 éves múltra tekinthet vissza, de ez idő alatt hatalmas eredményeket értek el a védőoltások – veszélyes betegségeket sikerült szinte teljesen eltörölni a Föld színéről segítségükkel, a csecsemő- és kisgyermekkori vakcinázásnak hála pedig nem kell már a szülőknek potenciálisan halálos vagy fogyatékosságot okozó állapotok miatt aggódnia. A tuberkulózis (TBC) és a BCG védőoltás. Az első védőoltások: pörkök és hólyagnedv Az első oltást egy angol orvos, Edward Jenner készítette himlő ellen: őt megelőzően is kísérleteztek már ázsiai doktorok azzal, hogy immunitást alakítsanak ki a gyerekekben a megbetegedéssel szemben, de módszerük kétesélyes volt. Ők himlős betegek kiütéseiről leszáradt pörköket adtak a kicsiknek, akik közül volt, aki valóban immunissá vált ennek hatására a betegségre, mások azonban éppen hogy elkapták azt a furcsa kísérletnek köszönhetően.
A Tuberkulózis (Tbc) És A Bcg Védőoltás
A kockázat jelentősen növekszik az oltások ismétlésénél, a kombinált oltóanyagoknál illetve több védőoltás egyidejű beadása esetén. Az oltóanyag tartalmazza a kórokozót vagy antigént, idegen élőlényekből nyert szérumot, ezen kívül más segédanyagokat (tartósítószereket, adalékanyagokat, mint pl. a higany). Ezek a beoltott személyre károsak lehetnek. Ezért minden esetben mérlegelni kell a betegség veszélyének illetve az oltási károsodásnak a kockázatát. A különböző oltások rövid távú kockázata lehet láz, görcs, fulladás, maga a betegség (pl. kanyaró) megjelenése gyengébb vagy erősebb formában. A védőoltásoknak számos mellékhatása és szövődménye lehet. A bölcsőhalál, az autizmus, a hiperaktivitás és még számos idegrendszeri megbetegedés egyértelműen a védőoltások számlájára írható csakúgy, mint az allergiás megbetegedések bizonyos százaléka is. A szövődmények előfordulási gyakorisága egyes kutatók szerint lényegesen magasabb a hivatalosan beismert eseteknél. A hosszú távú következmények vizsgálata nehézkes, nehezen bizonyítható.
A passzív immunizáció esetén az antitesteket egy másik élőlénnyel termeltetik meg, rendszerint az állatok számára ártalmatlan fertőzés révén, majd az így nyert szérummal, mely a szükséges antitesteket tartalmazza, oltják be az embert. Az ilyen oltóanyag csak viszonylag rövid ideig képes kifejteni hatását, és egy már megtörtént fertőzés után vagy akár a kialakult betegség esetén alkalmazzák. Ha például valakit megharap egy veszett róka, a passzív oltás segítségével a harapást követő néhány napban megmenthetjük az illetőt a különben halálos kimenetelű betegségtől. A védőoltások kockázata Az ismételten beadott oltóanyagok esetén súlyos védekező reakciók léphetnek fel, ha antitestek képződnek az állatból nyert oltóanyag valamely összetevője ellen. Az immunrendszer ugyanis nemcsak a betegség elleni küzdelem érdekében koncentrált anyagot ismeri fel, hanem az oltóanyagban található állati fehérjét is. Ilyen esetben egy másik állatfaj által megtermeltetett szérumot kell a betegnek adni. Edward Hooper szerint (The river - a journey to the source of HIV and AIDS) az AIDS betegség feltehetően egy polio-védőoltás szérummal terjedt át az emberre.
Az anafilaxiás sokk vérnyomást csökkent és a kálcium tabletta szintén, ezért egyáltalán nem javasolt. Ehelyett érdemes mielőbb megkezdeni a hideg vizes/jeges borogatás t és darázscsípés allergia esetén adrenalin t juttatni a szervezetbe, illetve haladéktalanul mentő t hívni. Érdemes tudni, hogy beigazolódott darázs allergia esetén, ha a csípés után nincsenek látványos tünetek, akkor is be kell adni az életmentő adrenalin injekciót és mentőt kell hívni.
Darázscsípés Allergia Tünetei Oltottaknál
A darázsnak sárga-fekete csíkos potroha van, főként nyáron- késő őszig van jelen, főleg élelmiszerek közelében. Csípéskor nem hagyja benn a fullánkját, többször is csíphet. A méhek színe az aranysárgától a sötétbarnáig változik, a testük általában barnás szőrrel fedett, a potroh csíkozott. Tavasztól-tél elejéig, főleg méhkaptárak, rétek körül jelennek meg, a fullánkjuk legtöbbször a bőrben marad. Hogyan alakul ki az allergia? A méregben található fehérje-természetű anyagokkal, enzimekkel szemben, csípést követően specifikus IgE ellenanyagok termelődnek. Ezek az ellenanyagok váltják ki a későbbiekben az allergiás tüneteket. Rovarcsípés tünetei: Normális reakció: a csípés helyén viszkető, kissé fájdalmas csomó alakul ki, körülötte a bőr 2-10 cm-es területen vörös, duzzadt lehet. A tünet 1-2 nap alatt teljesen eltűnik. Darázscsípés allergia tünetei felnőtteknél. Nagy lokális reakció: a csípés helyén 10 cm-nél nagyobb, vörös, fájdalmas duzzanat jelentkezik, ami 1 napnál tovább fennáll. Szisztémás reakció: a csípést követően gyorsan, 5-10 percen belül különböző súlyosságú tünetek jelentkezhetnek, testszerte bőrviszketés, csalánkiütés, bőrpír, rossz közérzet, gyengeség, hányinger, fulladásérzés, nehézlégzés, súlyos esetben sokk alakulhat ki.
Darázscsípés Allergia Tünetei Nőknél
A darázscsípés az arra érzékeny egyéneknél anafilaxiás sokkot okozhat. Az anafilaxia vagy anafilaxiás sokk a szervezetnek allergén anyagok (jelen esetben a darázs méreganyaga) által kiváltott súlyos, életveszélyes állapothoz vezető túlérzékenységi reakciója. Általában az immunrendszer rendellenes működésére vezethető vissza. Sürgős beavatkozást igényel. A legsürgősebb beavatkozást maga a beteg is elvégezheti, ha állandóan magával hordott, önmagának beadható injekciós eszközzel látják el, annak használatáról megfelelően kioktatják. Darázscsípés allergia tünetei oltottaknál. Fontos, hogy a beadást követően orvosi ellenőrző vizsgálatra és utókezelésre lehet szükség. Az anafilaxia jelenség a lakosság körülbelül 1%-át érinti. Bármilyen anyag kiválthat anafilaxiás sokkot az arra érzékenyeknél, leggyakrabban mégis a darázscsípés és méhcsípés esetén fellépő túlérzékenységről beszélünk, mivel gyakran halálos kimenetelű lehet, továbbá nem lehet felkészülni rá. Gyakori az egyes élelmiszerek (pl földimogyoró) fogyasztásából eredő anafialaxia is.
Ilyen esetben azonnal hívjunk orvosi segítséget, mivel az allergiás reakció által okozott shockos állapot akár végzetes kimenetelű is lehet. Mikor forduljunk orvoshoz? A darázs- vagy méhcsípést követő 30 percen belül jelentkezhetnek allergiás reakciók, amelyekről az előző bekezdésben részletesen szó esett. De nem csak ezen allergiás reakciók megjelenésekor kell azonnal orvoshoz fordulni és mentőt hívni. Rovarcsípés (méh,darázs) allergia-allergiáról mindent egy helyen. Szintén azonnal orvoshoz kell fordulni, ha a gyermek lenyelte a darazsat vagy éppen a méhet, mivel a csípés miatt a szájban vagy a garatban kialakuló duzzanat légzési nehézséget, vagy akár halált is okozhat! Ilyenkor nincs idő megvárni sem, hogy milyen tünet jelentkezik, azonnali orvosi segítséget kell kérni! A darázscsípés kezelése Normál reakció esetén a darázscsípés kezelése házilag is minden további nélkül megoldható. Lássuk mi a teendő darázscsípés esetén! A darázscsípés jellemzője, hogy a fullánk nem marad a bőrben, ezért a fullánk eltávolításával nem kell foglalkozni. De ha méhcsípés történt, akkor első feladat a fullánk és a méregzsák eltávolítása.Monday, 19 August 2024Fundy Tó Kutya