Élettársi Kapcsolat Hány Év Után
Kim Jo Dzsong | Tech: Kimondta A Who: 100 Emberből 99 Nem Olyan Levegőt Szív, Amilyet Kellene | Hvg.Hu
Most Kim Dzsong Un húga gondolta komolyan mindezt, arra az esetre, ha a déli szomszéd egy megelőző csapásról tovább "ábrándozna". Észak-Korea atomcsapással fenyegette meg kedden Dél-Koreát, arra az esetre, ha az megtámadná. A kommunista országot irányító Koreai Munkapártban magas tisztséget betöltő Kim Jo Dzsong, Kim Dzsong Un észak-koreai vezető húga szerint – idézte a KCNA állami hírügynökség – "ez nem puszta fenyegetés". Szerinte ez lenne Phenjan válasza Dél-Korea esetleges katonai akciójára, de "Szöul elkerülheti ezt a sorsot, ha feladja egy atomfegyverekkel rendelkező állam elleni megelőző csapással kapcsolatos ábrándozásait". Szo Vuk dél-koreai védelmi miniszter ugyanis múlt pénteken arról beszélt, hogy országa különböző, jelentősen megnövelt hatótávolságú és erejű rakétatípusokkal rendelkezik, amelyek képesek nagy pontossággal, gyorsan eltalálni bármely célpontot Észak-Koreában. Hozzátette, a minisztérium minden segítséget megad a hadseregnek, hogy elsöprő választ tudjon adni Phenjan rakétafenyegetésére.
Kim Jo Dzsong Husband
07. 13:20 HVG Észak-Korea hercegnője: a Kim-klán küldötte Svájcban tanult, utazott, bulizott, aztán hazatért, ma pedig ő az észak-koreai propaganda első embere, diktátor testvére legfőbb bizalmasa. És Kim Jo Dzsong most majd ott tündököl – a világ egyik legkegyetlenebb rezsimjét képviselve – a pjongcsangi téli olimpia megnyitóján. 2014. október. 09. 10:04 Kim Dzsong Un kishúga vezetheti Észak-Koreát Kim Dzsong Un betegsége miatt szakértők szerint a húga, a huszonéves Kim Jo Dzsong irányíthatja jelenleg Észak-Koreát. 2014. 08:24 Feltűnt Kim Dzsong Un húga az észak-koreai választásokon Megfigyelők szerint a Kim-dinasztia harmadik generációjának hatalmi konszolidációját jelzi, hogy Kim Dzsong Un fiatal vezető húga "magas rangú tisztviselőként" jelent meg a hétvégi észak-koreai parlamenti választáson az állami média beszámolója szerint.
Ahn Csan Il szöuli Észak-Korea-szakértő úgy vélte, hogy Kim Jo Dzsong visszatérte a testületbe csillaga felemelkedését és növekvő befolyását jelentheti a kommunista állam hierarchiájában. Forrás:MTI 8 hozzászólás Több Forró drót
A WHO olyan támogatásokat sürgetett, amelyek lehetővé teszik a háztartások tiszta energiára való átállását, mivel a tűzhelyek és kályhák füstje jelentős tényezője a globális légszennyezettségnek. A szervezet szerint emellett a gyalogosok, kerékpárosok és tömegközlekedést használók érdekében is intézkedéseket kell hozni. A levegő minőségével foglalkozó jelentés szerint világos különbség van a gazdagabb és szegényebb régiók között. A magas jövedelmű országok városainak 17 százalékában a levegő szállópor-tartalma megfelel a WHO ajánlásainak. Az alacsony és közepes jövedelmű országokban viszont csak a városok 1 százaléka esik ebbe a kategóriába. Ha máskor is tudni szeretne hasonló dolgokról, lájkolja a HVG Tech rovatának tudományos kérdésekkel is foglalkozó Facebook-oldalát.
A Benford-szabály egy széles körben elfogadott módszer arra, hogy a hétköznapi élet során előforduló számok eredetiségét teszteljük. Nagy, több nagyságrenden átívelő, vagy sokféle különböző forrásból származó adatok esetében a kezdő számjegyek nagyobb valószínűséggel vesznek fel kicsi értéket, mint nagyot. A tízes számrendszer esetében például az következik a Benford-szabály alkalmazásából, hogy az 1-essel kezdődő számok előfordulási valószínűsége durván 30% körül van, míg a 9-esé már az 5%-ot sem éri el. Hangsúlyozandó, hogy természetes, emberek által nem manipulált számok esetében. Hogy ez a megállapítás egész pontosan hogyan szól, ki találta ki, és miért érvényesül a világban, arról ebben a cikkünkben írtunk korábban. Az alábbiakban pedig most a Benford-szabály egy különösen releváns alkalmazásáról fogunk beszámolni: a hivatalos COVID-esetszámok megbízhatóságáról. Mit mond Benford? Egy nemrég megjelent kutatás (Anran Wei és Andre E. Vellwock munkája) ugyanis annak eredt utána, hogy vajon látszik-e bármiféle manipuláció az egyes országok által közölt COVID-esetszámokban.
A kutatók főbb eredményeit és a Benford-szabály illeszkedését az adatokon (a d-faktor átlagos értékeivel) az alábbi ábrán láthatjuk: Két gyanús eset egyértelműen felmerült: Oroszország és Irán. Ezen autokrata rezsimek COVID-számai a fenti vizsgálatban igen furcsa eltéréseket produkáltak. Irán esetében például a 2-es számnál van egy nehezen magyarázható kiugrás a napi számokban, ami 42 százalékos d-faktort eredményez. De az összesített számokban már mégis úgy tűnik, hogy megfelelnek a Benford-szabálynak. Az eredmény esetükben ezért nem teljesen egyértelmű. Oroszország ebből a szempontból jóval érdekesebb, ugyanis náluk a teljes esetszám növekedése sem követi a Benford-szabályt. Sőt, a számok közel egyenletes valószínűséggel fordulnak elő, ami igen furcsának nevezhető a kutatók szerint. Amennyiben egy-egy nem várt értéknél lenne csak nagyobb az eltérés, az még annyival esetleg magyarázható lenne, hogy éppen ott tart a számláló. De az oroszok esetében nem ezt látni. A szerzők végső következtetése szerint a Benford-szabály – a meghatározott érzékenységen belül – érvényesülni látszik a legtöbb vizsgált országnál, de a két említett helyen – az oroszoknál és az irániaknál – a számokat lehet, hogy manipulálták.
CoronaVirus | Töltődik, kérjük várjon Topiknyitó: harlem 2020. 01. 25. 23:26 Rendezés: Hozzászólások oldalanként: Topik gazda aktív fórumozók legfrissebb topikok Összes topik 15:06 15:05 15:04 15:02 14:52 14:47 14:43 14:38 14:36 14:30 14:11 13:58 13:57 13:54 13:41 13:31 13:17 13:10 13:09 12:37 12:35 11:32 11:31 11:25 11:20 11:18 10:52 10:44 10:38 09:37 09:26 08:56 08:26 friss hírek További hírek 15:00 14:58 14:22 14:20 14:04 14:01 14:00 13:49 13:44 13:43 13:36 13:32 13:29 13:20 13:08A kutatók négyféle adathalmazt vettek alapul: a napi és a teljes megerősített esetszámokat, illetve ugyanezen két nézetben a halálozási számokat. A COVID-19 adatok a CSSE-től származnak (Center for Systems Science and Engineering, Johns Hopkins University), és a 2020. szeptember 1-ig terjedő időszakot fedik le. A regionális bontásban szereplő adatokat országszinten összeadták, ugyanis a Benford-szabály vizsgálata szempontjából a minél nagyobb megfigyelésszám elérésére kell törekedni. Itt viszont máris megjegyzendő, hogy Kína esete nehezen elemezhető, mert a hivatalos statisztikák szerint náluk igencsak hamar stabilizálódott a helyzet, és emiatt nincs elegendő megfigyelés. A kutatók ezért Kína esetében úgy döntöttek, hogy mégis szerencsésebb az esetszámokat régiós szinten vizsgálni, hogy ezzel is növeljék a megfigyelések számát. A Benford-szabály szerint a megfigyelésekben a vezető számjegyek a következő gyakorisággal kellene, hogy előforduljanak: Hangsúlyozandó ugyanakkor, hogy pusztán az elméleti megoszlástól való eltérés még nem jelenti azt, hogy a számokat manipulálták volna.
Ehhez ugyanakkor hozzá kell tennünk, hogy a Benford-szabály bár elterjedt módszernek számít a hasonló csalások vizsgálatában, mégsem számít tökéletes eszköznek. Nincs ugyanis egy tudományosan elfogadott határérték, amin túl már biztosra lehetne venni a számok kézzel való vezérlését. Továbbá előfordultak más kutatásokban már fals pozitív esetek is, ahol bizonyítottan természetes eredetű adathalmazok sem feleltek meg a Benford-szabálynak. Teljesen biztosat ezért nem lehet állítani, ahogy nem teszik ezt a hivatkozott tanulmányban sem. De a gyanú azért jócskán ott van. Sajnos Magyarország nem szerepel a vizsgálatukban, így a hazai COVID-számok tesztelését magunk végeztük el. Az eredmények tartogatnak némi izgalmakat, és erről hamarosan egy újabb cikkben számolunk be itt, a Portfolio Prof oldalán.
Friday, 30 August 2024F1 Szingapúri Nagydíj Futam