Élettársi Kapcsolat Hány Év Után
Homonyik Sándor Álmodj Királylány — Apponyi Albert Beszéde
ÁLMODJ KIRÁLYLÁNY CHORDS by Homonyik Sándor @
- Homonyik Sándor Álmodj királylány - YouTube
- Homonyik Sándor – Álmodj királylány
- Apponyi Albert beszéde a Duna Televízió műsorán | Demokrata
- Száz éve hangzott el Apponyi gróf híres trianoni védőbeszéde
- Hetek Közéleti Hetilap - „Megásták Magyarország sírját” – nem mondott ilyet Apponyi a védőbeszédében
- Apponyi Albert párizsi beszéde - Nemzeti.net
Homonyik Sándor Álmodj Királylány - Youtube
Ezt a gálaműsort látta a Generál együttes két szerzője, Miklós Tibor és Várkonyi Mátyás, akik meghívták a csapatot az azon a nyáron bemutatandó zenés darabjukba, a Sztárcsinálók című rockoperába. 1987-ben egy gitárvásárlás kapcsán találkozott Menyhárt Jánossal, aki a V'Moto-Rock együttes gitárosa volt. 1988-ban született az Álmodj királylány című dal, Menyhárt János zenéjével és Miklós Tibor dalszövegével. Homonyik Sándor Vikidál Gyulával együtt dolgozott egy zenés darabban, megkérdezte tőle, hogy énekelne-e vele egy duettet. A duettből nagylemez, a nagylemezből pedig az 1989-es év legnagyobb lemezsikere lett. Miklós Tibor szinte forradalmi szövegeket írt Menyhárt zenéihez (Ébredj nemzetem, Szeretet és gyűlölet, Nyissatok ajtót, Isten, hogyha létezel, Otthon várnak rád). Az Álmodj királylányt az év dalának, Homonyik Sándort pedig az év férfi énekesének választották. Menyhárt Jánossal és Vikidál Gyulával még két albumot készítettek közösen, az utolsót 1995-ben. Közben a szólólemezei is sikeresnek bizonyultak, és olyan slágerek születtek, mint a Légy hű örökre, Mosolyod börtönében, Kóborló szív, Sose búcsúzz el, vagy a Sírj.
Homonyik Sándor – Álmodj Királylány
Ez a cikk több mint 1 éve frissült utoljára. A benne lévő információk elavultak lehetnek. 2010. feb 24. 9:08 Az Álmodj, királylány! című dalával örökre beírta magát a popzene történelemkönyvébe 1989: A Rockszínház fiatal énekeseként figyeltek fel Homonyik Sándorra A Rockszínház fiatal énekeseként először főleg a nők figyeltek fel Homonyik Sándorra (56), aki aztán az Álmodj, királylány! című dalával örökre beírta magát a popzene történelemkönyvébe. A gyönyörű ballada akkora siker lett, hogy az album, amelyen szerepelt, mindenkit maga mögé utasított a lemezeladási listákon. Homonyik Sándor a megjelenéskor, 1989-ben azt mondta: nem vártak ekkora eufóriát a dal körül, ők csak egy balladát szerettek volna írni Molnár Csilláról, az 1985-ben szépségkirálynővé választott fiatal lányról, aki egy évvel később öngyilkos lett. 2010: Még ma is ír dalokat, de már a családjáé a főszerep Az énekes legaktívabb évei a 90-es évek voltak, s bár ma is koncertezik, eltűnt az utóbbi időben. Utoljára 2001-ben jelent meg lemeze, ami az Árnyak közt a fény címet viseli.
Később a gimnáziumban a jó tanulók közé tartozott, de a zenén kívül igazából csak az irodalom és az idegen nyelvek érdekelték. Hasonszőrű srácokkal csinált egy zenekart, és a hétvégi iskolai bulikon ők játszottak. Érettségi után nem sokkal bevonult katonának. A katonaság után igazi változást az hozott az életébe, mikor meghívták a debreceni Golf együttesbe. A Magyar Televízió Pulzus címmel tehetségkutató versenyt rendezett, amin előkelő helyezést ért el a zenekarral. A Pulzus gálát Budapesten a Városligetben, egy cirkuszi sátorban rendezték meg. Ezt a sátrat nézte meg a Generál két szerzője, Miklós Tibor és Várkonyi Mátyás, akik meghívták a csapatot az azon a nyáron bemutatandó zenés darabjukba, a Sztárcsinálók című rockoperába. 1985 és 1986 között az East együttes énekese és velük énekli fel az 1986 címü lemezt. 1987-ben egy gitárvásárlás kapcsán találkozott Menyhárt Jánossal, aki a V'Moto-Rock együttes gitárosa volt. 1990-ben született az Álmodj királylány című dal, Menyhárt János zenéjével és Miklós Tibor dalszövegével.A járványok, különösen a morális járványok ellen minden torlasz hatástalan. Készek vagyunk vereségünk váltságdíját megfizetni. De ez lenne az újjáépítésnek egyedüli elve? Az erőszak volna az egyedüli alapja az építésnek? Az anyagi erő lenne az egyedüli fenntartó eleme annak a konstrukciónak, amely összeomlóban van, mielőtt az építés befejeződött volna? Európa jövője igen szomorú lesz ebben az esetben. (Apponyi Albert) (Forrás:)
Apponyi Albert Beszéde A Duna Televízió Műsorán | Demokrata
Fotó: Wikimedia Commons, szerk. Pásztor Zoltán közölte: az idénre meghirdetett nemzeti összetartozás éve keretében csütörtökön, a 14 órai Krónika után adásba kerülő műsor apropója, hogy Apponyi Albert gróf híres beszédét éppen száz évvel ezelőtt mondta el Párizsban. Az eredetileg mintegy 70 perces, magyarul, franciául és angolul elmondott beszédet – amelyben Apponyi Albert a többi között bírálta a békefeltételek szigorúságát, különösen a nemzetiségi elvet súlyosan megsértő területi rendelkezéseket – dramatizált, rövidebb változatban a Jászai-díjas színművész, Szervét Tibor adja elő magyarul. Pásztor Zoltán a műsor különlegességének nevezte, hogy ugyan korábban részletek már elhangzottak a sokat idézett Apponyi-beszédből, ilyen – mintegy félórás – hosszúságban eddig még nem volt hallható a Kossuth Rádióban. Amint majd a műsorban is elhangzik, Apponyi Albert rögtön beszéde elején kifejtette a győztes hatalmaknak: "(…) tétovázás nélkül nyíltan kimondom, hogy a békefeltételek, úgy amint Önök szíveskedtek azokat nekünk átnyújtani, hazám számára lényeges módosítások nélkül elfogadhatatlannak látszanak".
Száz Éve Hangzott El Apponyi Gróf Híres Trianoni Védőbeszéde
Részletek Apponyi Albert delegációvezető szóbeli válaszából a magyar békedelegációnak átadott békefeltételekre (Párizs, 1920. január 16. ): Érzem a felelősség roppant súlyát, amely reám nehezedik abban a pillanatban, amikor Magyarország részéről elsőnek kell szólnom ezekről a feltételekről. De tétovázás nélkül nyíltan kimondom, hogy a békefeltételek, úgy, amint Önök szíveskedtek azokat nekünk átnyújtani, hazám számára lényeges módosítások nélkül elfogadhatatlanoknak látszanak. Tisztán látom azokat a veszélyeket és bajokat, amelyek a béke aláírásának megtagadásából származhatnak. Mégis, ha Magyarország abba a helyzetbe állíttatnék, hogy választania kellene ennek a békének az elfogadása vagy aláírásának visszautasítása között, úgy tulajdonképpen azt a kérdést kellene feltennie magának: legyen-e öngyilkos azért, hogy ne haljon meg. (Magyarország néprajzi térképe a népsűrűség alapján, a vörös szín a magyar) A többi háborút viselő nemzettel, Németországgal, Ausztriával és Bulgáriával kötött béke feltételei mindenesetre szintén szigorúak.
Hetek Közéleti Hetilap - „Megásták Magyarország Sírját” – Nem Mondott Ilyet Apponyi A Védőbeszédében
"Ha Magyarország abba a helyzetbe állíttatnék, hogy választania kellene a békének az elfogadása vagy aláírásának visszautasítása között, úgy tulajdonképpen azt a kérdést kéne feltennie magának, hogy legyen-e öngyilkos azért, hogy ne halljon meg" – így foglalta össze Trianon drámáját a magyar tárgyalódelegációt vezető gróf Apponyi Albert 1920. január 16-án elmondott beszédében. A magyar kormány képviselői január 9-én érkeztek Párizsba, ahol egy hétig őrizet alatt várták, hogy elmondhassák érveiket, amire végül csak a szerződés szövegének végleges lezárása után kaptak lehetőséget. Máthé Áron történész, forgatókönyvíró a Kossuth Rádió Jó reggelt, Magyarország! című műsorában elmondta, Apponyi Albert beszéde olyan összefoglalója a történelmi Magyarország megjelenítésének, amelynél jobbat, összeszedettebbet azóta sem írt meg senki. Hozzátette, A beszéd – Apponyi Albert a magyar ügy védelmében cím film erre a beszédre épül, és a film forgatókönyvét az egykori Magyar Királyi Külügyminisztérium által 1920-ban kiadott A magyar békeszerződés című kiadvány alapján írták meg.
Apponyi Albert Párizsi Beszéde - Nemzeti.Net
A film alkotói azt tűzték ki célul, hogy e felszólalás dramatizált, történelmileg hiteles, filmes rekonstruálásával – és történész szakértői kiegészítésekkel – a lehető legszemélyesebb képet adják arról, mit jelentett a trianoni békeszerződés aláírása a magyar államférfiaknak és a népnek. Az összegzés felidézi, hogy 1920 januárjában Párizsban szembesült a magyar békedelegáció az antant hatalmak békefeltételeivel. A történelmi Magyarország számára bosszúból a modern korban ismert legsúlyosabb büntetést szánták a győztes hatalmak. Az Apponyi Albert vezette békedelegációnak mindössze egy napot szántak arra, hogy megfogalmazza ellenérveit az igen szigorú feltételekkel szemben. "A néző a rekonstruált, dramatizált jeleneteken keresztül nem csupán tanúja lehet Apponyi beszédének, de képet kaphat a béketárgyalások atmoszférájáról, történész megszólalások segítségével kiegészítheti tudását és az izgalmas vizuális megoldások segítségével belehelyezkedhet a békedelegáció helyzetébe" – olvasható a közleményben.
"A néző a rekonstruált, dramatizált jeleneteken keresztül nem csupán tanúja lehet Apponyi beszédének, de képet kaphat a béketárgyalások atmoszférájáról, történész megszólalások segítségével kiegészítheti tudását és az izgalmas vizuális megoldások segítségével belehelyezkedhet a békedelegáció helyzetébe" - olvasható a közleményben. A film forgatókönyvét az egykori Magyar Királyi Külügyminisztérium által 1920-ban kiadott A magyar békeszerződés című kiadvány alapján Csillag Mano, Kálomista László és Máthé Áron írták.
Ráadásul, mint mondta, "Közép-Európát a keletről jövő veszedelmekkel szemben egyedül a történelmi magyar terület stabilitása tudja megőrizni. " Raffay Ernő történész Fotó: Kelemen Zoltán Gergely / MTI "A franciáknak, Clemenceau miniszterelnöknek az volt az érdeke, hogy Németország soha többé ne kapjon nagyhatalmi szövetségest, ezért kedvezett a románoknak. Az Apponyi gróf által felvetett népszavazással a magyarlakta Felvidék, Kárpátalja, Partium, az észak-erdélyi sáv a Székelyföldig és Dél-Bácska is Magyarország része maradhatott volna. De a nagyhatalmak már megegyeztek egymással" – fejtette ki a történész. Apponyi beszédét ismertette a világsajtó, melynek Párizs volt a korabeli világközpontja, ezek világfelfogásuk szerint kommentálták. Azok a francia lapok, amelyek a korábban szabadkőműves Clemenceau-hoz köthetők, éles kritikával illették. Raffay Ernő szerint Apponyi gróf beszédének itthon nagy hatása volt, hisz az egész Horthy-korszakban azokat az érveket használták a revíziót követelő törekvésekben, amelyeket a politikus akkor elmondott.
Monday, 26 August 2024A Világ Csodái